Sreda, 21. 8. 2024, 22.07
5 ur, 10 minut
Kako visoke so v resnici plače učiteljev, ki jih kronično primanjkuje
![šola učenec učitelj učiteljica | Plače učiteljev razrednikov so se maja letos gibale med 2.500 in 2.700 evri bruto z vsemi dodatki. | Foto STA](/media/img/e0/29/2128e8ce1c56f29ed279-sola-ucenec-ucitelj-uciteljica.jpeg)
Plače učiteljev razrednikov so se maja letos gibale med 2.500 in 2.700 evri bruto z vsemi dodatki.
Učitelji so eden najbolj iskanih kadrov pri nas, saj je trenutno na zavodu za zaposlovanje več prostih delovnih mest kot v šolstvu na voljo le še v zdravstvu, negi in socialnih storitvah. Kot je razvidno iz evidence zavoda, največ kadra iščejo na osnovnih šolah, kjer po podatkih šolskega ministrstva glede na sistemizacijo trenutno primanjkuje vsaj 700 učiteljev.
Tako kot v drugih sindikatih tudi v Sindikatu vzgoje in izobraževanja (Sviz) kot enega ključnih razlogov za pomanjkanje učiteljskega kadra izpostavljajo prenizke plače, ki naj bi bile v precejšnjem razkoraku tako z zahtevnimi pogoji dela kot s plačami primerljivih poklicnih skupin v javnem sektorju.
V osnovnih in srednjih šolah najbolj primanjkuje učiteljev računalništva, matematike in fizike, v srednjih še učiteljev strokovnih predmetov, ki so zaželeni kader tudi v gospodarstvu, ki jih lahko privabi s precej višjimi plačami, kot jih lahko imajo v javnem sektorju.
Za učitelje in druge zaposlene v javnem sektorju se je finančni položaj na račun sklenjenih dogovorov z vlado v zadnjem letu sicer nekoliko popravil, nazadnje junija letos, ko so jim plače uskladili v višini 80 odstotkov inflacije (v obdobju december 2022–2023). Vrednost plačnih razredov v javnem sektorju se je na ta račun povišala za približno 3,3 odstotka.
Poglejmo, kaj to pomeni za učitelje
Učitelji so v plačni podskupini D2 razvrščeni od 28. do 50. plačnega razreda, kar po novem pomeni od 1.371 do 3.250 evrov bruto osnovne plače. Najvišjo plačo lahko učitelj po spremembi kolektivne pogodbe iz januarja 2023 doseže na delovnem mestu učitelj razrednik ob pogoju, da je pri tem dosegel naziv višji svetnik (nazivi si sledijo takole: mentor, svetovalec, svetnik, višji svetnik). V praksi to v najboljšem primeru pomeni med 2.000 in 2.100 evri neto plače brez dodatkov (malice, prevoza, delovne uspešnosti …).
Tako na osnovnih kot srednjih šolah je velika večina učiteljev razvrščena na dve delovni mesti, in sicer učitelje z razponom plač od 33. do 38. plačnega razreda (1.669–2.030 evrov osnovne bruto plače) in učitelje razrednike z razponom plač od 34. do 50. plačnega razreda (1.735–3.250 evrov osnovne bruto plače).
Uvrstitev v plačni razred znotraj tega delovnega mesta je seveda povezana z napredovanji, po podatkih raziskave Eurydice (evropsko informacijsko omrežje za izmenjavo podatkov o izobraževanju) je zakonsko določena plača slovenskih osnovnošolskih učiteljev po 15 letih dela v izobraževanju tipično za 54 odstotkov višja od začetne.
Učitelji v dveh skupinah s precejšnjimi razlikami v plači
Portal plač javnega sektorja omogoča vpogled v izplačila posameznih šol, ki dajo kar dobro predstavo, kakšen je razpon učiteljskih plač. Teh ne boste našli med najvišjimi v javnem sektorju, pa ne samo zato, ker učitelji niso razporejeni v najvišje plačne razrede (najvišji je 66. plačni razred z osnovno bruto plačo 6.087 evrov) , temveč tudi zato, ker je nadur in dodatkov manj kot pri drugih poklicnih skupinah.
V osnovnih in srednjih šolah najbolj primanjkuje učiteljev računalništva, matematike in fizike, v srednjih še učiteljev strokovnih predmetov.
Na nekaj osnovnih šolah (osnovne šole Prule, Vrhovci, Koper, Polhov Gradec), ki smo jih preverili, so se plače na delovnem mestu učitelj med januarjem in majem letos v povprečju gibale med 1.550 in 1.800 evri bruto z vsemi dodatki. Precej višje so bile plače učiteljev razrednikov, ki so se gibale med 2.500 in 2.700 evri bruto z vsemi dodatki (ti podatki s portala plač javnega sektorja so iz maja, torej še pred 3,3-odstotnim dvigom plač v javnem sektorju), kar je povezano tudi z izplačili za delovno uspešnost, ki se od meseca v mesec lahko precej razlikujejo.
Ob tem je treba še opozoriti, da precejšnje razlike v povprečnih plačah med omenjenima skupinama učiteljev ne gre pripisati temu, da so razredniki finančno toliko bolj nagrajeni, temveč prej dejstvu, da med razredniki najdemo več izkušenih učiteljev, ki so skozi leta napredovali v nazivu in s tem dosegli višji plačni razred.
Razmerje med številom zaposlenih na delovnem mestu učitelj in zaposlenih na delovnem mestu učitelj razrednik je sicer takšno, da je bil maja letos po podatkih portala plač v prvi skupini zaposlen 14.801, v drugi skupini pa jih je bilo zaposlenih 12.819 učiteljev.
Učitelji po zaslužkih v spodnji polovici plačnih podskupin
Če povprečno plačo učiteljev, ki je maja letos znašala 2.660 evrov bruto, primerjamo s plačami drugih plačnih podskupin v javnem sektorju, ugotovimo, da je ta v spodnji polovici lestvice plačnih podskupin, v povprečju skoraj polovico nižja od zdravniških plač in le malenkost višja od povprečne plače medicinskih sester in babic.
Čeprav v šolstvu primanjkuje kadrov, na zavodu za zaposlovanje že več let opažajo, da se med poletnimi počitnicami pri njih prijavi veliko število učiteljev. Po koncu počitnic se večina ponovno zaposli v šolah za določen čas. Julija letos je bilo takih primerov kar 900, v pretežni meri pa je šlo za mlajše zaposlene, ki so delali po pogodbi za določen čas.
"V času pomanjkanja učiteljev imamo direktorje, ki varčujejo s tem, da za dva meseca prekinejo plačo. To se mi zdi absurdno in neracionalno. Tveganja zato, da si bo človek našel službo drugje, so verjetno velika. Preprosto me ta logika osupne," je za Radio Slovenija to prakso komentiral glavni tajnik SVIZ Branimir Štrukelj.
Na ministrstvu za vzgojo in izobraževanje so ob tem za Radio Slovenija pojasnili, da se nadomestne zaposlitve za določen čas največkrat sklenejo za nadomeščanje dolgotrajnega bolniškega ali porodniškega dopusta in upokojenih zaposlenih. Na razpise pa se prijavljajo tudi strokovni delavci, ki še ne izpolnjujejo vseh pogojev za zaposlitev za nedoločen čas. Dodali so še, da je zaposlovanje v pristojnosti ravnatelja, ki mora poleg delovne zakonodaje upoštevati tudi kadrovski in finančni načrt ter skrbeti tako za uresničevanje pravic posameznikov kot tudi za racionalnost poslovanja.