Ponedeljek, 14. 10. 2024, 12.16
3 ure, 53 minut
Nobelova nagrada za ekonomijo za analize vloge institucij pri blaginji držav
![Nobelovi nagrajenci za ekonomijo, Daron Acemoglu, Simon Johnson, James A. Robinson | Z današnjo razglasitvijo se je sklenil teden razglasitev letošnjih Nobelovih nagrad. Nagrade bodo vsem nagrajencem tradicionalno podelili 10. decembra, na obletnico smrti Alfreda Nobela, švedskega izumitelja in ustanovitelja Nobelove fundacije. | Foto Reuters](/media/img/d8/34/ea932d5f054a8022a260-nobelovi-nagrajenci-za-ekonomijo-daron-acemoglu-simon-johnson-james-a-robinson.png)
Z današnjo razglasitvijo se je sklenil teden razglasitev letošnjih Nobelovih nagrad. Nagrade bodo vsem nagrajencem tradicionalno podelili 10. decembra, na obletnico smrti Alfreda Nobela, švedskega izumitelja in ustanovitelja Nobelove fundacije.
Nobelovo nagrado za ekonomijo bodo letos prejeli ameriški profesorji Daron Acemoglu, Simon Johnson in James A. Robinson za svoje delo na področju analiz vpliva družbenih institucij na blaginjo držav in posledično na globalno neenakost oz. na razlike v razvitosti med državami, je danes v Stockholmu sporočila Švedska kraljeva akademija znanosti.
Američan s turškimi koreninami Daron Acemoglu z univerze Massachusetts Institute of Technology (MIT), njegov kolega z MIT, sicer Britanec Simon Johnson, in Johnsonov rojak James A. Robinson, ki deluje na Univerzi Chicago, so po navedbah Švedske kraljeve akademije znanosti s svojim delom pokazali, kakšna je vloga družbenih institucij pri blaginji držav.
Družbe oz. države s šibko vladavino prava in institucijami, ki niso zasnovane v dobrobit državljanov, ampak služijo njihovemu izkoriščanju, ne ustvarjajo pogojev za gospodarsko rast in izboljšanje življenj prebivalcev.
Letošnji nagrajenci s svojim raziskovalnim delom pokažejo, zakaj je temu tako, pri tem pa dognanja temeljijo na izkušnjah držav, ki so bile v zgodovini kolonije velikih zahodnih sil.
Prvič so jo podelili leta 1969 Ragnarju Frischu in Janu Tinbergenu. S tem je ta nagrada precej mlajša od pravih Nobelovih nagrad, ki jih podeljujejo od leta 1901 iz sklada, ki ga je ustanovil švedski industrialec in izumitelj dinamita Nobel.
Vsaka nagrada prinaša ček v višini 11 milijonov švedskih kron oziroma nekaj več kot 900 tisoč evrov.