Sreda, 3. 2. 2016, 15.49
7 let, 6 mesecev
Cene goriv ostajajo pod nadzorom države: "Popolna liberalizacija je nesprejemljiva"
![](/media/img/12/1a/4b58f9a4b2f15b9b6a49.jpeg)
Ministrstvo za finance (MF) v analizi, ki jo je danes obravnavala vlada, ocenjuje, da se bodo v primeru deregulacije povprečne marže za bencin dvignile za od 15 do 50 odstotkov, za dizelsko gorivo pa za od 45 do 80 odstotkov.
Analiza temelji na podatkih dviga marže ob deregulaciji cen dizelskega goriva v Sloveniji od leta 2001 do 2003, dviga marže po deregulaciji cen naftnih derivatov na Hrvaškem in na podlagi ocen elastičnosti povpraševanja po pogonskih gorivih, vlada navaja v sporočilu za javnost po današnji seji vlade.
Omenimo, da je ministrstvo za gospodarstvo Zdravka Počivalška, ki je sredi lanskega leta predlagalo liberalizacijo cen 100-oktanskega bencina in kurilnega olja, med drugim sporočilo, da marža predstavlja le šest odstotkov končne cene, zato tudi njeno zvišanje ne bi bistveno zvišalo cene za potrošnike.
Kako majhen je delež marž, se odraža tudi v ugotovitvah analize ministrstva za finance Dušana Mramorja, ki ugotavlja, da bi se kljub zgoraj omenjenemu občutnemu dvigu marž cene bencina povišale za 1,3 do 4,3 odstotka, cene dizelskega goriva pa za 4,1 do 7,2 odstotka (upoštevali so strukturo cene na dan 18. decembra 2015).
Distributerji bi z dvigom marž povišali prihodke za od 41 do 83 milijonov evrov, ugotavlja ministrstvo.
Posledično bi manj dobila tudi država, ki pobira trošarine in dajatve. Omenimo, da država danes dobi dve tretjini zneska od cene goriva, ki jo plačate na črpalki. Če bi cene prepustili trgu, bi se javnofinančni prihodki po izračunu ministrstva zmanjšali za od 39,5 milijona do 59 milijonov evrov letno.
"Znižanje bi bilo v veliki meri na račun zmanjšanja prodanih količin dizelskega goriva, saj ocenjujemo, da pri bencinu višji DDV zaradi zvišanja marže skoraj v celoti nadomesti znižanje preostalih javnofinančnih prihodkov zaradi manjših količin."